![](https://www.recercasantpau.cat/wp-content/uploads/2023/11/LLIURAMENT-DAJUDES-A-LA-RECERCA-1-150x150.jpg)
La Fundació La Marató de TV3 finançarà 8 projectes de salut cardiovascular coordinats des de l’Institut de Recerca Sant Pau gràcies als fons recaptats en l’última edició, especialment dedicada a aquestes malalties. En total, Sant Pau rebrà 2.296.961,25€ que es destinaran a liderar projectes de malalties com ara l’infart del miocardi, l’ictus, l’aterosclerosi, la hipercolesterolèmia o les arrítmies, alguns d’ells en col·laboració amb altres centres de recerca. A més, investigadors de Sant Pau participen també en dos projectes seleccionats, coordinats des d’altres centres.
Sant Pau és el centre que lidera el major nombre de projectes finançats a l’edició 2022 de La Marató de 3Cat. En total, es van recaptar 11,2 milions d’euros que aniran destinats a 71 equips de recerca podran dur a terme 37 projectes en salut cardiovascular per avançar en la prevenció, el diagnòstic i el tractament d’unes malalties que suposen la primera causa de mort als països desenvolupats. Del total dels projectes seleccionats, 15 són unitaris i 22 coordinats entre dues o més institucions de recerca.
La cardiologia a Sant Pau
Sant Pau és un hospital que ha fet història en la Medicina i, en concret, en la Cardiologia, que és una de les àrees que sempre ha estat al centre del seu interès. De fet, la recerca sobre les malalties cardiovasculars constitueix una de les 5 àrees estratègiques de l’Institut de Recerca i és un dels exemples més clars de medicina translacional, ja que s’aposta per respondre preguntes i necessitats que sorgeixen directament del llit del pacient. L’objectiu és que, des dels estudis genètics preclínics en models cel·lulars i animals, fins a la investigació clínica més avançada tornin en forma de respostes novament al llit del pacient.
Sant Pau ha viscut el desenvolupament de la cardiologia: va ser el primer hospital d’Espanya que va fer un trasplantament de cor i actualment continua sent un referent avançat en investigació en aquesta especialitat mèdica, amb el desenvolupament constant de nous procediments terapèutics, l’avenç en el coneixement de la cardiologia bàsica i la millora constant en l’assistència al pacient cardiològic.
“Estem molt contents i agraïts amb La Marató”, indica el Dr. Jordi Surrallés, director de l’Institut de Recerca Sant Pau, que destaca els bons resultats d’aquest any en la convocatòria i manifesta el seu compromís per continuar impulsant la recerca en aquest camp. “En els anys vinents treballarem durament per invertir aquests recursos que hem obtingut gràcies a La Marató per a promoure la recerca d’excel·lència i de qualitat que ens caracteritza”.
Una de les claus de l’èxit és l’aposta estratègica de Sant Pau per fomentar la recerca translacional: la incorporació de clínics i bàsics en àrees estratègiques, com la cardiovascular, treballant conjuntament per oferir les millors solucions als pacients al més aviat possible.
Els projectes liderats per Sant Pau que han estat seleccionats per rebre l’ajuda aquest any són:
- Impacte de la composició molecular i funcional de les lipoproteïnes i la inflamació en la presentació clínica d’esdeveniments de malaltia cardiovascular a la hipercolesterolèmia familiar (LipoComp).
- Teresa Padró, cap del grup de Recerca en Biomarcadors de l’Evolució de la Malaltia Cardiovascular de l’Institut de Recerca Sant Pau.
La hipercolesterolèmia familiar és una malaltia hereditària que provoca un augment del colesterol, especialment el transportat per les lipoproteïnes de baixa densitat (LDL), i augmenta el risc de malalties cardiovasculars. Tot i la teràpia, aquests pacients continuen patint esdeveniments cardiovasculars, la qual cosa indica que altres factors podrien contribuir a aquest risc. Aquest projecte té com a objectiu identificar nous factors inflamatoris i components moleculars en les lipoproteïnes LDL i HDL que poden explicar la variabilitat en els pacients amb hipercolesterolèmia familiar i el seu risc cardiovascular.
- Teràpies innovadores basades en nanoconstruccions d’HDL: el poder de la bioenginyeria per protegir el cor infartat.
- Gemma Vilahur, investigadora del grup de Recerca en Patologia Molecular i Terapèutica de les Malalties Aterotrombòtiques i Isquèmiques de l’Institut de Recerca Sant Pau.
L’infart agut de miocardi és una patologia cardíaca comuna que sovint provoca insuficiència cardíaca i representa una càrrega important per als sistemes de salut i els costos associats. Aquest projecte se centra en l’ús de lipoproteïnes d’alta densitat (HDL) modificades mitjançant bioenginyeria per reduir el dany cardíac i afavorir la curació en casos d’infart de miocardi. Mitjançant la identificació de constituents clau de les HDL i la creació de nanoconstruccions d’HDL, aquesta teràpia innovadora té com a objectiu millorar la protecció cardiovascular.
- Reparació del dany primerenc de les cèl·lules endotelials per promoure la salut cardiovascular: la interacció entre les cèl·lules endotelials i els monocits com a estratègia principal en les malalties isquèmiques.
- Gemma Arderiu, investigadora del grup de Recerca en Patologia Molecular i Terapèutica de les Malalties Aterotrombòtiques i Isquèmiques de l’Institut de Recerca Sant Pau.
El projecte se centra en la capacitat del cos per detectar i reparar el dany tissular, especialment en les cèl·lules endotelials del sistema cardiovascular, que juguen un paper crucial en la detecció i correcció d’anomalies. L’estudi es concentra en els monòcits “patrulla” que, de manera similar a la immunoteràpia en la recerca oncològica, podrien promoure la reparació en lloc de l’eliminació de les cèl·lules endotelials danyades. Això podria millorar la salut endotelial i prevenir malalties cardiovasculars com la malaltia arterial perifèrica, l’infart de miocardi i l’ictus.
- Electroporació en teixit cardíac: de l’ablació segura i eficient de les arrítmies cardíaques a noves indicacions terapèutiques.
- Jose Mª Guerra, cap del grup de recerca en Cardiologia Clínica i Translacional de l’IR Sant Pau i membre de la Unitat d’Arrítmies del Servei de Cardiologia de l’Hospital de Sant Pau.
El projecte se centra en l’estudi d’una innovadora tècnica per al tractament de les arrítmies cardíaques anomenada ablació de camp polsat (PFA), que utilitza polsos elèctrics d’alta intensitat. Aquesta tècnica produeix un fenomen biològic local al teixit denominat electroporació, que condueix a l’eliminació del substrat arrítmic. El desafiament rau a distingir entre àrees d’electroporació irreversible i electroporació reversible al voltant de la zona tractada, ja que aquestes últimes poden portar a una sobrevaloració de les àrees adequadament tractades. El projecte busca comprendre aquestes diferències i desenvolupar mètodes de detecció precisos. A més, s’aborda el problema de l’estretament transitori de les artèries coronàries durant l’aplicació de PFA, explorant estratègies per prevenir-ho. Finalment, es considera l’ús de l’electroporació reversible en el teixit cardíac com una possible via per administrar compostos actius i tractaments personalitzats. La recerca es basa en un enfocament multidisciplinari i busca millorar l’eficàcia i seguretat de la PFA en el tractament de les arrítmies.
- Stopped-Stroke. Teràpies epigenètiques reversibles per ATURAR l’edat biològica i reduir el risc d’ictus.
- Israel Fernández Cadenas, cap del grup de Recerca en Farmacogenòmica i Genètica Neurovascular de l’Institut de Recerca Sant Pau.
En un esforç per combatre l’ictus -una de les principals causes de mort i discapacitat en adults- aquest projecte innovador es centra en l’epigenètica com a peça clau. Amb l’objectiu de millorar la prevenció i el tractament de l’ictus, l’equip de recerca investiga com els canvis epigenètics poden influir en els factors de risc i en l’evolució de la patologia. Això obre la porta a possibles medicaments, incloent-hi les “Epidrugs” o fàrmacs epigenètics, per a la prevenció i el tractament de l’ictus. Aquest enfocament pot tenir un impacte directe en els pacients i en les persones amb factors de risc d’ictus.
- Gen-X: Estudi genètic i epigenètic de l’ictus isquèmic i les seves diferències de sexe.
- Jara Carcel, investigadora del grup de Recerca en Farmacogenòmica i Genètica Neurovascular de l’Institut de Recerca Sant Pau
Aquest projecte té com a objectiu investigar la complexitat genètica de l’ictus isquèmic en la població espanyola per trobar factors de risc genètics diferencials entre homes i dones en funció de l’etiologia de l’ictus que han patit. Mitjançant una varietat de mètodes, com estudis d’associació a tot el genoma i estudis d’associació epigenòmica, es preveu identificar nous fàrmacs i dianes farmacològiques que podrien ser útils per a la prevenció de l’ictus i estratificar el risc dels pacients.
- IDEA: Millora de l’eficiència diagnòstica en pacients amb aneurisma de l’aorta abdominal.
- Maria Sabater, investigadora Miguel Servet al grup de Recerca en Genòmica de les Malalties Complexes de l’Institut de Recerca Sant Pau.
L’aneurisma de l’aorta abdominal és una dilatació patològica de l’aorta, que generalment és silenciosa i que finalment es pot trencar. La taxa de mortalitat en cas de ruptura és molt alta. Aquest projecte innovador recopila dades clíniques, personals, genètiques i de marcadors en sang de pacients amb aquesta malaltia per desenvolupar una eina predictiva capaç d’identificar els pacients amb alt risc de ruptura de l’aneurisma. A més, el projecte explora l’efecte de nous medicaments en el creixement de l’aneurisma, incidint així tant en la predicció com en la prevenció de la malaltia.
- Homeòstasi lipídica cerebral en l’ictus isquèmic: paper dels receptors de lipoproteïnes i les intervencions farmacològiques.
- Maria Borrell, investigadora del grup de Recerca en Patologia Molecular i Terapèutica de les Malalties Aterotrombòtiques i Isquèmiques de l’Institut de Recerca Sant Pau.
Aquest projecte se centra en l’estudi del metabolisme del colesterol cerebral i la seva relació amb l’ictus. El colesterol té un paper vital en el cervell, ja que està implicat en la comunicació dels neurotransmissors, la protecció de les neurones i altres funcions cel·lulars. Malgrat això, la regulació del colesterol cerebral és poc coneguda. Els investigadors es proposen analitzar com les cèl·lules cerebrals capturen el colesterol i com aquesta captació es relaciona amb l’ictus. A més, investigaran els efectes de les estatines, medicaments utilitzats per reduir el colesterol, en la prevenció de l’ictus. Aquest estudi té l’objectiu de descobrir nous mecanismes moleculars i contribuir a la comprensió de l’ictus, que és una de les principals causes de mort i discapacitat a nivell mundial. És un projecte innovador amb un gran potencial impacte en la salut.